Obelisc de Teodosi el Gran
![]() | ||||
---|---|---|---|---|
Nom en la llengua original | (tr) Dikilitaş ![]() | |||
Epònim | Teodosi I el Gran ![]() | |||
Dades | ||||
Tipus | Obelisc ![]() | |||
Construcció | segle XV aC ![]() | |||
Localització geogràfica | ||||
Entitat territorial administrativa | Sultanahmet (Turquia) ![]() | |||
Localització | Hipòdrom de Constantinoble ![]() | |||
| ||||
L'Obelisc de Teodosi el Gran (en turc:Dikilitaş) és un obelisc de l'antic Egipte del faraó Tutmosis III reerigit en l'Hipòdrom de Constantinoble (conegut actualment en turc com a At Meydanı o Sultanahmet Meydanı, a l'actual Istanbul. Va ser reerigit per l'emperador romà Teodosi I al segle iv.[1]
Història
[modifica]Aquest obelisc va ser construït per ordre del faraó Tutmosis III (1479-1425 aC) al sud del setè piló del Temple de Carnac. L'emperador romà Constantí II (337-361) va obtenir un altre obelisc que va ser transportat pel riu Nil a la ciutat d'Alexandria per tal de commemorar la seva ventennalia o aniversari dels 20 anys al tron el 357. L'altre obelisc va ser erigit al spina del Circus Maximus de Roma a la tardor d'aquell mateix any, i actualment es coneix com a Obelisc de Laterà, mentre l'obelisc que seria de Teodosi el Gran romangué a Alexandria fins a l'any 390, quan Teodosi el gran (378-392 AD) el va fer transportar a Constantinoble i el va posar a la spina de l'Hìpòdrom.[2]
Descripció
[modifica]L'obelisc de Teodosi I està fet de granit roig d'Assuan i originàriament feia 30 m d'alt, el mateix que l'Obelisc Laterà. La part baixa va patir danys ja en l'antiguitat, segurament durant el transport o recol·locació, i actualment només fa 18, 54 metres d'alt o 25,6 m si s'inclou la seva base. Entre les quatre cantonades i el pedestal hi ha quatre cubs de bronze que es van fer servir en la reubicació.[3]
Cadascuna de les seves quatre cares tenen una columna amb inscripcions que celebra la victòria del faraó Tutmoses III en la riba del riu Eufrates l'any 1450 aC.[2]
-
Part de baix de la inscripció (cara sud).
-
Part de dalt (cara sud).
-
L'emperador i la seva cort (cara sud).
-
Curse de carros (cara sud).
-
Submissió dels bàrbars (cara oest).
-
Inscripcions en llatí (cara est)
-
Inscripció en grec (cara oest).
Inscripcions
[modifica]Al pedestal i ha aquestes inscripcions llatines en hexàmetres:
- DIFFICILIS QVONDAM DOMINIS PARERE SERENIS
- IVSSVS ET EXTINCTIS PALMAM PORTARE TYRANNIS
- OMNIA THEODOSIO CEDVNT SVBOLIQVE PERENNI
- TER DENIS SIC VICTVS EGO DOMITVSQVE DIEBVS
- IVDICE SVB PROCLO SVPERAS ELATVS AD AVRAS
Traducció:
- "Encara que abans vaig oposar resistència, Vaig obeir i portar la palma, una vegada van ser vençuts els tirans. Tot porta a Teodosi i als seus descendents. També això és veritat per a mi - He estat vençut tres vegades i he sortit a l'aire sota el prefecte Proculus.
A la cara oest es repeteix la mateixa idea que en llatí:
- KIONA TETPAΠΛEYPON AEI XΘONI KEIMENON AXΘOC
- MOYNOC ANACTHCAI ΘEYΔOCIOC BACIΛEYC
- TOΛMHCAC ΠPOKΛOC EΠEKEKΛETO KAI TOCOC ECTH
- KIΩN HEΛIOIC EN TPIAKONTA ΔYO
Traducció:
- "Aquesta columna de quatre cares que està sobre el sòl va ser únicament l'emperador Teodosi qui la va poder desenterrar i transportar. Proculus va ser invitat a executar aquesta ordre; i això es va fer en tres dies.
Notes
[modifica]- ↑ Ruiz-Domènec, Hernández de la Fuente i García, 2022, p. 25.
- ↑ 2,0 2,1 Labib Habachi, The Obelisks of Egypt, skyscrapers of the past, American University in Cairo Press, 1985, p.145-151.
- ↑ E.A. Wallis Budge, Cleopatra's Needles and Other Egyptian Obelisks, The Religious Tract Society, London, 1926, reprinted 1990, p.160-165.
Bibliografia
[modifica]- Ruiz-Domènec, J. E.; Hernández de la Fuente, D.; García, J. C. «Byzantium: De erfenis van het Romeinse Rijk» (en neerlandès). National Geographic, 2022.
- Labib Habachi, The Obelisks of Egypt, skyscrapers of the past, American University in Cairo Press, 1985, ISBN 977-424-022-7
- "Obelisk of Theodosius", volum 3 d'Aleksandr Kajdan (ed.), The Oxford Dictionary of Byzantium, 3 volumes, Oxford University Press, 1991, ISBN 0-19-504652-8
- (francès) Jean-Pierre Sodini, "Images sculptées et propagande impériale du IVe au VIe siècles : recherches récentes sur les colonnes honorifiques et les reliefs politiques à Byzance", Byzance et les images, La Documentation Française, Paris, 1994, ISBN 2-11-003198-0, pp. 43–94.
- E. A. Wallis Budge, Cleopatra's Needles and Other Egyptian Obelisks, The Religious Tract Society, London, 1926 (ISBN 0-486-26347-9)